МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ, МОЛОДІ ТА СПОРТУ УКРАЇНИ
ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ НАЦІОНАЛЬНИЙ ЕКОНОМІЧНИЙ УНІВЕРСИТЕТ
УКРАЇНО-НІДЕРЛАНДСЬКИЙ ФАКУЛЬТЕТ ЕКОНОМІКИ ТА МЕНЕДЖМЕНТУ

ПРОГРАМА
виробничої практики

для студентів галузі знань 0306 
«МЕНЕДЖМЕНТ І АДМІНІСТРУВАННЯ», 
напряму підготовки 6.030601 
«МЕНЕДЖМЕНТ»

Тернопіль – 2012

Програма виробничої практики для студентів галузі знань 0306 «Менеджмент і адміністрування», напряму підготовки 6.030601 «Менеджмент» / Л. С. Данильченко. – Тернопіль : ТНЕУ, 2012 - 20 с.

Програма складена на основі освітньо-професійної програми підготовки бакалавра галузі знань 0306 «Менеджмент і адміністрування», напряму 6.030601 «Менеджмент», затвердженої Міністерством освіти і науки, молоді та спорту України, протокол №939 від 05.08.2011 р. 

Затверджено на засіданні кафедри міжнародного менеджменту та маркетингу
(протокол № 4 від 28.12.2011 р.)

Розглянуто та схвалено науково-методичною комісією зі спеціальності «Менеджмент»
(протокол №5 від 16.01.2012 р.)

Укладач:	
		Данильченко Леся Степанівна, викладач кафедри міжнародного менеджменту та маркетингу

Рецензент:
		Братко Олександра Семенівна, доцент кафедри міжнародного менеджменту та маркетингу 

Відповідальний за випуск: Сохацька Олена Миколаївна, д.е.н., проф., завідувач кафедри міжнародного менеджменту та маркетингу

ЗМІСТ

ВСТУП	
4	

1. Загальні положення ..............................................................................................................	
4	
1.1. Мета, завдання та результати виробничої практики...............................................	4	

2.Організація та порядок проведення виробничої практики ..........................................	
5	
2.1. Бази практики...............................................................................................................	5	
2.2. Керівництво практикою..............................................................................................	5	
2.3. Організація проходження практики...........................................................................	7	

3. Програма виробничої практики ........................................................................................	
10	
3.1. Загальне ознайомлення з підприємством - об'єктом практики...............................	10	
3.2. Аналіз стану та результатів окремих напрямів діяльності підприємства - об'єкта практики..........................................................................................................................	10	
3.2.1. Планово-економічна діяльність підприємства.............................................	11	
3.2.2. Управління персоналом.................................................................................	11	
3.2.3. Управління маркетинговою та логістичною діяльністю підприємства....	11	
3.2.4. Управління зовнішньоекономічною діяльністю підприємства..................	12	
3.2.5. Управління обліково-фінансовою діяльністю підприємства.....................	12	
3.2.6. Стратегічне управління підприємством.......................................................	13	
3.2.7. Управління інноваційною діяльністю підприємства..................................	13	
3.3. Розробка пропозицій щодо удосконалення діяльності підприємства....................	14	

4. Вимоги до звіту про проходження виробничої практики..............................................	
15	

5. Додатки ...................................................................................................................................	
19	

ВСТУП

Вирішення завдань підготовки висококваліфікованих менеджерів-економістів вимагає закріплення набутих у вищому навчальному закладі теоретичних знань практичними навичками роботи в організації чи на підприємстві. З цією метою студенти у процесі навчання в університеті проходять виробничу практику.
Практична підготовка студентів є складовою частиною освітнього процесу і спрямована на оволодіння студентами системою професійних вмінь і навичок, а також первинним досвідом професійної діяльності, і має сприяти саморозвитку студента. Практична підготовка покликана не тільки забезпечити формування професійних вмінь, але й професійних здатностей і рис особистості менеджера.
	Головною метою практичної підготовки студентів є систематизація і розширення теоретичних навиків самостійної роботи у розв’язанні конкретних економічних та управлінських завдань, які входять в коло обов’язків менеджера.

1.	ЗАГАЛЬНІ ПОЛОЖЕННЯ

1.1.	Мета, завдання та результати виробничої практики
Метою виробничої бакалаврської практики є формування у студентів професійних умінь і навичок щодо прийняття самостійних рішень під час професійної діяльності в реальних ринкових умовах; поглиблення та закріплення теоретичних знань; опанування студентами сучасних прийомів, методів та знарядь праці в галузі їх майбутньої професії; виховання у студентів потреби постійно поповнювати свої знання та творчо їх застосовувати в практичній діяльності.
Завдання виробничої практики. Під час виробничої бакалаврської практики студент повинен опанувати систему умінь і набути навички щодо вирішення типових завдань відповідно до посад, які може обіймати випускник вищого навчального закладу - бакалавр з менеджменту, основним видом діяльності якого є управлінська діяльність в організаціях.
Конкретизація завдань виробничої практики здійснюється на основі робочої програми практики. 
Основою для регламентації практичної підготовки студентів є графік її проходження, який погоджується на кожному підприємстві з врахуванням умов і специфіки його роботи.
Результатами виробничої практики є набуття студентами евристичних компетенцій щодо роботи менеджера та управління структурними підрозділами підприємств на первинному рівні, операційними системами та процесами в організаціях.

2.	ОРГАНІЗАЦІЯ ТА ПОРЯДОК ПРОВЕДЕННЯ ВИРОБНИЧОЇ ПРАКТИКИ

2.1.	Бази практики

Виробнича бакалаврська практика проводиться на підприємствах різних форм власності, видів господарської діяльності, організаційно-правового статусу, які є юридичними особами і функціонують на ринку не менше двох років та здійснюють виробничо-торговельну, посередницьку, оптово-збутову та інші види діяльності. На цих підприємствах повинні застосовуватись передові форми та методи управління й організації виробничої, планово-економічної роботи, логістичної і маркетингової діяльності, бухгалтерського обліку, впроваджуватись прогресивні технології виробництва, організації праці та управління. Підприємства повинні мати штат висококваліфікованих фахівців, здатних надати допомогу студентам у набутті ділових професійних навичок.
До підприємств-баз практики ставляться такі вимоги:
•	наявність високого рівня техніки, технології, організації виробництва, культури праці;
•	можливість проведення наукових досліджень;
•	забезпечення проходження практики студентів, в т.ч. невеликими групами (2-4 чол.);
•	наявність науково-технічних зв’язків з вузом.
Розподіл студентів по об’єктах практики і призначення керівників здійснюється випусковою кафедрою і оформляється наказом ректора.
На підприємства-бази практики покладаються такі функції:
•	надання студенту у відповідності з програмою місця практики, яке забезпечує високу ефективність її проходження;
•	створення умов для одержання студентом за час практики необхідних знань зі спеціальності;
•	надання студентам-практикантам можливості користуватися наявною літературою та документами, що мають відношення до питань практики;
•	допомога в підборі матеріалів, необхідних для написання науково-дослідних робіт;
•	контроль за дотриманням студентами-практикантами правил внутрішнього трудового розпорядку, встановленого для співробітників даної фірми.

2.2. Керівництво практикою

Керівництво виробничою практикою студентів здійснює декан УНФЕМ і завідувач кафедри міжнародного менеджменту та маркетингу. Загальний контроль за проходженням практики студентів здійснює навчальний відділ університету.
Загальне керівництво практикою студентів на підприємстві покладається на начальника відділу або його заступника. Безпосереднє керівництво практикою здійснює висококваліфікований спеціаліст підрозділу.
До обов’язків керівника практики від підприємства, що здійснює загальне керівництво, входить:
1)	підбір досвідчених працівників для безпосереднього керівництва практикою студентів;
2)	забезпечення якісного інструктажу з охорони праці, техніки безпеки та промислової санітарії;
3)	організація і проходження студентами практики у відповідності з програмою та затвердженим графіком її проведення (разом з вузівським керівником практики);
4)	організація переміщення студентів-практикантів по робочих місцях.
В обов’язки керівника практики від підприємства, що здійснює безпосереднє керівництво, входить:
•	організація робочого місця і створення необхідних організаційно-технічних умов для проходження практики;
•	забезпечення студентів необхідною інформацією, документами, звітністю, нормативними та іншими матеріалами;
•	залучення студентів до активної участі в поточній роботі структурного підрозділу підприємства - місця практики;
•	контроль за виконанням окремих завдань і програми практики в цілому, контроль ведення щоденника і підготовки звіту про проходження практики;
•	допомога у підборі матеріалів для виконання в майбутньому науково-дослідницької роботи;
•	складання на кожного студента виробничої характеристики-відгука від підприємства.
У відгуку дається характеристика студента як спеціаліста, зазначаються недоліки та проблеми у підготовці фахівців, здатність до творчого мислення і управлінської діяльності, ініціативність та дисциплінованість. Тут керівник виставляє також оцінку виконаних студентом робіт.
До обов’язків випускаючої кафедри, відповідальної за проведення практики, входить:
1)	призначення керівників практики від вузу;
2)	розподіл студентів по базах практики;
3)	оформлення наказу про практику;
4)	забезпечення програмами практики студентів та підприємства;
5)	проведення перед початком практики виробничої наради зі студентами та керівниками з метою роз’яснення цілей, змісту та порядку проходження практики;
6)	здійснення контролю за організацією та проведенням практики.

В обов’язки керівника практики від випускаючої кафедри входить:
•	проведення всіх організаційних заходів перед виїздом студентів на практику;
•	перевірка, а у випадку необхідності допомога у складанні календарного графіку проходження практики, погодження його з керівником практики від підприємства; перевірка чи всі види робіт відображені в календарному графіку, щоденнику, звіті; здійснення постійного контролю за його виконанням;
•	проведення консультацій зі студентами по питаннях проходження практики, оформлення звітів і написання на їх основі науково-дослідних робіт;
•	регулярне інформування кафедри про хід виконання програми та календарного графіку, допущені відставання чи відхилення від програми;
•	розгляд звіту про практику, надання письмового відгуку на нього та допуску (недопуску) до захисту, заповнення відповідних розділів щоденника та участь в роботі комісії по захисту звітів про практику.
При наявності у навчального закладу державних або регіональних  замовлень на підготовку бакалаврів перелік баз практики доповнюється органами, які формували замовлення на бакалаврів.
У випадку, коли підготовка бакалаврів вищим навчальним закладом здійснюється на замовлення фізичних осіб, бази практики забезпечують ці особи або вищий навчальний закладом в залежності від умов договору (контракту) на підготовку бакалавра і магістра.
Для студентів іноземного походження бази практики передбачаються у відповідному договорі (контракті) щодо підготовки бакалаврів. Вони можуть бути розташовані як на території країни-замовника, так і в межах України.
У випадку самостійного вибору бази практики студент зобов’язаний надати випусковій кафедрі відношення з установи (організації, підприємства, управління, банку), де він проходитиме практику, за підписом керівника установи, завіреного печаткою.
Студент-практикант зобов’язаний:
1)	виконувати всі завдання програми практики в терміни, передбачені календарним планом;
2)	повністю підпорядковуватися правилам внутрішнього трудового розпорядку, що діють на підприємстві;
3)	систематично вести щоденник практики;
4)	своєчасно складати звіт про проходження практики;
5)	подати керівнику практики від вузу у визначені терміни письмовий звіт про результати проходження практики, оформлений щоденник;
6)	повернути на кафедру програму практики та пропуск у відділ кадрів підприємства.

2.3	. Організація проходження практики

Прибувши на практику, студент зобов’язаний пред’явити у відділ кадрів установи (організації, підприємства, управління, банку) направлення на практику, видане випускаючою кафедрою, відповідальною за проведення практики.
Виробнича практика повинна проходити безпосередньо на робочому місці спеціаліста відповідного профілю під керівництвом кваліфікованих спеціалістів. На кожному етапі проходження практики студентом виконується окрема робота. Самостійна робота студентів є основною умовою проходження практики.
Проходження практики повинно проводитись у такій послідовності:
1) оформлення і одержання пропусків на підприємство;
2) бесіда керівника практики в конкретному підрозділі зі студентом про зміст та особливості виконуваної ним роботи, про специфіку роботи даного підрозділу;
3) вивчення студентом інструктивних матеріалів, які визначають та регулюють роботу даного підрозділу;
4) самостійне виконання студентом роботи на конкретному робочому місці, виконання індивідуальних завдань;
5) збір та обробка даних для написання звіту про проходження практики;
6) написання, подання на кафедру та захист студентом звіту про проходження практики.
При наявності вакантних місць студенти можуть бути зараховані на штатні посади, якщо робота на них відповідає вимогам програми практики.
Випускаюча кафедра за 20 днів до початку практики узгоджує з студентами бази практики, перелік тем науково-дослідних робіт, які можуть бути розроблені на кожній з баз практики.
Протягом 10 днів студенти зобов’язані остаточно вибрати місце практики та оформити свій вибір у вигляді заяви на ім’я завідувача кафедри. 
Під час практики студент з метою одержання конкретних вмінь та навичок може виконувати індивідуальні виробничі, наукові або практичні завдання. Матеріали індивідуальних завдань можуть використовуватися в курсових та дипломних роботах, доповідях та наукових статтях.
У разі згоди з керівництвом підприємства під час проходження практики зі студентами можуть проводитися окремі заняття, екскурсії по підприємству. Вони також можуть відвідувати ярмарки, брати участь у презентаціях, виробничих нарадах, конференціях, семінарах тощо.
Студенти при проходженні практики зобов’язані:
•	до початку практики одержати від випускової кафедри консультації щодо оформлення всіх необхідних документів;
•	своєчасно прибути на базу практики;
•	вивчити і суворо дотримуватись правил охорони праці, техніки безпеки і виробничої санітарії, порядку роботи підрозділу та трудової дисципліни;
•	повністю підпорядковуватися правилам внутрішнього трудового розпорядку, що діють на підприємстві;
•	виконувати всі завдання програми практики в терміни, передбачені календарним планом;
•	нести відповідальність за виконану роботу;
•	систематично вести щоденник практики;
•	своєчасно складати звіт про проходження практики;
•	подати керівнику практики від вузу у визначені терміни письмовий звіт про результати проходження практики, оформлений щоденник;
•	повернути на кафедру програму практики та пропуск у відділ кадрів підприємства.
Під час проходження практики студенти повинні вести щоденник з практики.
Важливою частиною щоденника є календарний графік проходження практики. Керівник від бази практики уточнює календарний графік проходження практики з кожним студентом. В ньому студент подає перелік виконаних робіт за планом і фактично, початок і закінчення, тривалість роботи в днях або годинах. При цьому враховуються конкретні умови роботи на базі практики.
В щоденнику практики студент коротко записує все, що ним зроблено згідно календарного графіка. В ньому послідовно відображаються всі види виконуваних робіт, включаючи участь в науково-дослідній та суспільній роботі. Записи ведуться в робочому зошиті, який є продовженням щоденника.
Після закінчення практики щоденник разом зі звітом повинен бути розглянутий керівниками практики (від підприємства та від кафедри), які складають відгук і підписують його.
Для узагальнення матеріалів, зібраних під час практики і підготовки звіту, студентам відводиться 3 дні.
За результатами практики студент повинен здати на кафедру міжнародного менеджменту та маркетингу ТНЕУ звіт разом з оформленим щоденником та захистити його.
Захист звітів про практику приймає комісія, склад якої затверджується завідувачем кафедри. На захист студент подає:
-	звіт про практику;
-	щоденник практики, підписаний керівником практики від вузу і підприємства, в якому вміщені коротка письмова характеристика-відгук, підписана керівником практики від підприємства, та заключення керівника практики від університету.
Результати захисту відображаються у відомості і завіряються підписами членів комісії. У випадку неякісного оформлення звіту, несвоєчасного його представлення, незадовільної оцінки за результатами захисту кафедрою вирішується питання про повернення звіту на доопрацювання протягом визначеного часу.
За результатами проведення практики доцільно подати завідувачу кафедри зауваження і пропозиції щодо поліпшення організації практики студентів.

3.	ПРОГРАМА ВИРОБНИЧОЇ ПРАКТИКИ

Виробнича бакалаврська практика передбачає ознайомлення зі станом організації роботи підприємства - об'єкта практики, здійснення аналізу основних показників його господарсько-фінансової діяльності за останній рік та розробку обґрунтованих пропозицій щодо удосконалення окремих аспектів його діяльності на майбутнє.

3.1. Загальне ознайомлення з підприємством - об'єктом практики
На першому етапі проходження виробничої бакалаврської практики студент має ознайомитись зі специфікою господарсько-фінансової діяльності підприємства - об'єкта практики, його організаційною структурою, станом управління діяльністю підприємства загалом.
Результатом такої роботи має стати віддзеркалення у звіті про проходження виробничої бакалаврської практики наступних питань:
•	характеристика статусу підприємства (термін створення, форма власності, організаційно-правова форма господарювання, ступінь самостійності, місія підприємства, права та обов'язки підприємства, сфера діяльності, дотримання вимог щодо державної реєстрації та діяльності підприємства тощо);
•	характеристика господарської діяльності (спеціалізація підприємства, переважні види бізнес-операцій, інші види діяльності);
•	характер регулювання та контролю за діяльністю підприємства з боку держави (виконавчих органів, міністерств, відомств), стан дотримання державних вимог;
•	характер управління діяльністю підприємства з боку власників (права власників, органи управління та контролю: вищий орган управління підприємством, орган нагляду та контролю за діяльністю підприємства, періодичність їх зборів, характер питань, що розглядаються);
•	характер організації управління діяльністю підприємства (організаційна структура управління підприємством, характеристика окремих структурних підрозділів, їх функціонального призначення, прав, обов'язків, повноважень, характер регламентації діяльності окремих працівників підприємства (контракти, посадові інструкції тощо);
•	характеристика інструктивних, нормативних і методичних матеріалів, які використовуються на підприємстві, їх якість та повнота.

3.2. Аналіз стану та результатів окремих напрямів діяльності 
підприємства - об'єкта практики
Основна мета цього етапу практики - оцінка якості управління та досягнутих результатів за окремими функціональними напрямами діяльності підприємства - об'єкта практики.
Результати такої роботи у звіті про проходження виробничої практики бакалаврів узагальнюються за наступною структурою (пп. 3.2.1-3.2.7).
3.2.1. Планово-економічна діяльність підприємства
Організація планово-економічної діяльності на підприємстві. Аналіз основних функцій, що покладені на планово-економічну службу, її взаємозв'язок з іншими структурними підрозділами в процесі виконання функціональних завдань.
Аналіз методичного забезпечення аналітичної та планової роботи. Методи, що використовуються в процесі аналізу економічних показників і обґрунтування їх планових значень. Рівень програмного забезпечення виконання зазначених робіт.
Система аналізу та планування показників господарської діяльності, що застосовується на підприємстві, характеристика ефективності їх функціонування. Аналіз ступеня використання комп'ютерної техніки, спеціалізованого програмного забезпечення.
Аналіз результатів господарської діяльності підприємства на основі форм річної фінансової та статистичної звітності. Оцінка обсягів і динаміки найважливіших показників: обсяги та структура виробництва продукції (товарів, робіт, послуг); обсяги та склад основних засобів, обсяги і швидкість обороту товарно-матеріальних запасів, обсяги виручки від реалізації валового прибутку, джерела їх формування, обсяги та склад операційних витрат, фінансовий результат від звичайної діяльності до оподаткування та його складові, обсяги чистого прибутку і напрями його використання.

3.2.2. Управління персоналом
Організація роботи з персоналом підприємства, кількісний та якісний склад кадрової служби. Аналіз нормативних документів, що регламентують її роботу (положення про кадрову службу та посадові інструкції працівників кадрової служби).
Аналіз штатного розкладу працівників підприємства та структури персоналу (за категоріями, за рівнем освіти, за статтю, за віком).
Оцінка кадрової політики, яка провадиться на підприємстві, підвищення кваліфікації працівників, атестація працівників, реалізація заходів щодо зміцнення згуртованості трудового колективу та формування соціально-психологічного клімату, складання планів розвитку ділової кар'єри.
Аналіз руху персоналу (прийняття, переведення, звільнення) та виявлення основних факторів, які впливають на плинність кадрів.
Аналіз ступеня використання комп'ютерної техніки, спеціалізованого програмного забезпечення у діяльності працівників кадрової служби.

3.2.3. Управління маркетинговою та логістичною діяльністю підприємства
Організація маркетингової та комерційної діяльності на підприємстві. Функції й завдання, що виконують фахівці відповідних служб. Аналіз нормативних документів, які регламентують їх діяльність (положення про відповідні служби, посадові інструкції спеціалістів), кількісний та якісний склад фахівців.
Аналіз джерел інформації та програмних продуктів, що використовуються певними спеціалістами для здійснення закупівельної, маркетингової діяльності, моніторингу ринку.
Основні постачальники ресурсів та споживачі продукції (робіт, товарів, послуг) підприємства. Процес їх пошуку, оцінки і вибору. Порядок та умови укладання угод. Оцінка якості роботи з формування матеріальних (товарних) ресурсів (частота закупівлі, розміри разової закупівлі, обстеження наявності товарів у торговельній залі).
Фактори, що впливають на зміну попиту на матеріальні (товарні) ресурси в окремі періоди (місяць, тиждень, день), організація їх моніторингу та реагування.
Комунікаційні заходи маркетингу (реклама, стимулювання збуту, використання цінових знижок), зв'язки з громадськістю. Аналіз бюджету маркетингу.
Аналіз обґрунтованості планів маркетингу для забезпечення досягнення цілей підприємства. Періодичність розробки та узгодженість планів закупівлі, продажу, маркетингу.

3.2.4. Управління зовнішньоекономічною діяльністю підприємства
Оцінка стану організації зовнішньоекономічної діяльності за головними напрямами. Аналіз експорту (імпорту) товарів та послуг на підприємстві.
Основні конкуренти підприємства на світовому ринку. Аналіз основних економічних показників зовнішньоекономічної діяльності підприємства з урахуванням конвертованості національної валюти.

3.2.5. Управління обліково-фінансовою діяльністю підприємства
Характеристика основних елементів облікової системи підприємства з позицій створення базису для здійснення фінансового аналізу за такими напрямами як:
•	організаційний (характеристика документообігу за періодичністю та за характером взаємозв'язку з іншими структурними підрозділами);
•	технічний (характеристика програмного забезпечення, переваги та недоліки його використання);
•	методологічний (глибина аналітичного обліку, оцінка собівартості реалізованої продукції (товарів), оцінка активів, методика нарахування амортизації).
Оцінка діяльності фінансової служби або іншої ланки, на яку покладено виконання її функцій: кількісний і якісний склад фахівців, перелік основних функцій та рівень їх реалізації. Оцінка якості вихідних продуктів роботи даної служби (аналітичні, планові, контрольні форми).
Організація грошового обороту. Форми розрахунків, що використовуються. Оцінка стану платіжної та касової дисципліни.
Аналіз обсягів та повноти формування статутного фонду.
Аналіз організації роботи щодо моніторингу взаєморозрахунків з кредиторами, наявність заборгованості по розрахунках.
Аналіз обсягів повноти та своєчасності сплати податкових та інших обов'язкових платежів.
Оцінка фінансово-майнового стану підприємства. Аналіз показників платоспроможності, фінансової стійкості, ділової активності, прибутковості.

3.2.6. Стратегічне управління підприємством
Для проведення комплексного аналізу діяльності підприємства необхідно використовувати сучасні методики з позиції системного підходу. Для цього необхідно охарактеризувати посади, що відповідають за розробку стратегії. Далі слід провести SWOT-аналіз середовища підприємства.
На основі профілю позиціювання студенту слід розробити матрицю SWOT та визначити парні комбінації на полях матриці.
На основі системного аналізу з урахуванням потенціалу підприємства та факторів зовнішнього середовища потрібно сформулювати місію організації, яка б включала наступні елементи:
•	проголошення цінностей і переконань;
•	продукти, які підприємство виробляє, або потреби, які воно збирається задовольнити;
•	ринок, на який підприємство може позиціюватися, та засоби виходу на нього;
•	ключові технології, що будуть використовуватись;
•	стратегічні принципи розвитку.

3.2.7. Управління інноваційною діяльністю підприємства
При проходженні практики студенту слід провести дослідження інноваційної діяльності підприємства, оцінити ступінь її інноваційної активності. Для цього необхідно охарактеризувати підрозділ (посаду), що відповідає за здійснення інноваційної діяльності, визначити чи було впроваджено у діяльність підприємства останнім часом нові технології, нові товари, організаційні зміни, чи відповідають вони ринковим тенденціям та змінам середовища.
Студент також самостійно повинен вміти планувати процес генерації раціоналізаторських і новаторських пропозицій окремими працівниками, розробляти технічне завдання консультанту.
Результатом такої роботи має стати віддзеркалення у звіті про проходження виробничої бакалаврської практики наступних питань:
•	аналіз структурних елементів нововведень у діяльності підприємства за звітний період згідно з існуючою класифікацією;
•	характеристика кінцевого результату діяльності підприємства (випуск продукції або надання послуг) на відповідність «інноваційна продукція» або «інноваційний продукт» відповідно до Закону України «Про інноваційну діяльність»;
•	оцінка доцільності (можливості) віднесення статуту підприємства до інноваційного згідно з вимогами Закону України «Про інноваційну діяльність»;
•	оцінка ефективності інноваційних проектів, які реалізувались на підприємстві;
•	оцінка доцільності та можливості розробки інноваційної стратегії діяльності підприємства;
•	оцінка доцільності здійснення реального інвестування на підприємстві (для підприємств ЗЕД);
•	аналіз необхідності та доцільності проведення фінансового інвестування;
•	оцінка ефективності інвестиційних проектів, що здійснюються на підприємстві;
•	розробка пропозиції щодо перспективи розвитку інновацій та напрямів інвестиційної діяльності підприємства.

3.3. Розробка пропозицій щодо удосконалення діяльності підприємства
Залежно від спеціалізації навчання, наукових інтересів та особистих бажань студент повинен розробити конкретні та обґрунтовані пропозиції щодо удосконалення окремого напряму (напрямів) роботи підприємства або впровадження певного нововведення (інновації).
Пропозиції можуть бути спрямовані як на удосконалення існуючих функціональних напрямів діяльності підприємства (планово-економічна, управління персоналом, маркетингово-комерційна, фінансово-облікова діяльність тощо), так і передбачати принципові нововведення (впровадження нових продуктів, диверсифікація, переспеціалізація діяльності, здійснення реального чи фінансового інвестування, вихід на зовнішні ринки і т.д.).
Розробка пропозицій має ґрунтуватися на виявлених недоліках організації роботи підприємства, наявних резервах її удосконалення, вивченні вітчизняного й закордонного досвіду кращих підприємств аналогічного та споріднених профілів діяльності.
У звіті про проходження комплексної практики бакалаврів результати проведеної роботи викладаються за такою структурою:
•	загальна характеристика суті пропозиції (нововведення, що пропонується здійснити);
•	обґрунтування доцільності застосування пропозиції (нововведення) та очікувані результати від її реалізації, в тому числі розрахунок економічного ефекту (за можливості);
•	стан готовності підприємства до введення пропозиції (нововведення);
•	план організаційно-економічних заходів, необхідних для впровадження даної пропозиції.

4.	ВИМОГИ ДО ЗВІТУ ПРО ПРОХОДЖЕННЯ ВИРОБНИЧОЇ ПРАКТИКИ

Звіт про практику повинен мати чітку побудову, логічну послідовність та конкретність викладення матеріалу, переконливість аргументів, точність формулювання, обґрунтованість висновків та рекомендацій.
У звіт включаються: 
● титульна сторінка зі всіма підписами (форма титульної сторінки наводиться в додатку А);
● зміст, в якому наводиться перелік наведених в звіті розділів із зазначенням сторінок;
● вступ, який включає коротку характеристику підприємства і завдання, що стоять перед підприємством в сучасних умовах;
● основна частина, в якій:
- наводиться детальний огляд і аналіз діяльності підприємства; 
- описуються роботи, виконані у відповідності з програмою практики (їх зміст, методика, посилання на документи і т.д.); 
- роботи, виконані в порядку доручення працівників підприємства;
● висновки і пропозиції, зміст яких повинен містити критичні зауваження з питань менеджменту на підприємстві та пропозиції щодо їх усунення;
● додатки, в які виноситься відповідна документація (форми, бланки, схеми і т.п.), що підбирається і вивчається студентом при написанні звіту;
● список використаних джерел.
Обсяг звіту про виробничу практику (без додатків) повинен складати близько 30 сторінок.
Текстова частина звіту повинна бути поділена на окремі параграфи відповідно до питань програми. У цій частині студент дає характеристику поставленого питання і описує виконану ним роботу, пов’язуючи текстову частину з документами, які наводяться в додатках до звіту.
Текст звіту про практику друкують машинописним способом або за допомогою принтера на одному боці аркуша білого паперу формату А4 (210х297 мм), дотримуючись таких вимог:
•	текстовий редактор – Word for WINDOWS;
•	шрифт – Times New Roman Cyr;
•	розмір шрифту – 14 пунктів;
•	інтервал – 1,5 (28-30 рядків на одній сторінці).
Текст звіту друкують, залишаючи поля таких розмірів: ліве - не менше 30 мм, праве - не менше 10 мм, верхнє - не менше 20 мм, нижнє - не менше 20 мм.
Титульна сторінка має єдину форму і реквізити. Вона оформляється згідно встановленого взірця (див. додаток А).
Зміст розміщується на другій сторінці. У ньому послідовно перераховують усі частини звіту: вступ, основна частина (згідно програми практики), висновки і пропозиції, додатки, список використаних джерел. Проти кожної назви відповідної частини звіту вказується номер сторінки, на якій вона починається, що полегшує пошук необхідного розділу.
Нумерацію сторінок, розділів, підрозділів, пунктів, підпунктів, рисунків (малюнків), таблиць, формул подають арабськими цифрами без знака №.
Першою сторінкою є титульний аркуш, який підлягає загальній нумерації сторінок звіту про практику. На титульному аркуші та змісті номер сторінко не ставлять, на наступних - номер проставляють у правому верхньому куті сторінки без крапки в кінці.
Підрозділи нумерують у межах кожного розділу. Номер підрозділу складається з номера розділу і порядкового номера підрозділу, між якими ставлять крапку. В кінці номера підрозділу повинна стояти крапка, наприклад: «2.3.» (третій підрозділ другого розділу). Потім у тому ж рядку наводять заголовок підрозділу.
Пункти нумерують у межах кожного підрозділу. Номер пункту складається з порядкових номерів розділу, підрозділу, пункту, між якими ставлять крапку. В кінці номера повинна стояти крапка, наприклад: «1.3.2.» (другий пункт третього підрозділу першого розділу). Потім у тому ж рядку наводять заголовок пункту. Пункт може не мати заголовка.
Підпункти нумерують у межах кожного пункту за такими ж правилами, як пункти.
Ілюстрації (рисунки, схеми, графіки, діаграми) і таблиці необхідно подавати безпосередньо після тексту, де вони згадані вперше, або на наступній сторінці. Ілюстрації і таблиці, розміщені на окремих сторінках роботи, вносять до загальної нумерації сторінок. Таблицю або малюнок, розміри якого більше формату А4 розміщують у додатках.
Ілюстрації позначають словом «Рис.» і нумерують послідовно в межах розділу за винятком ілюстрацій, наведених у додатках.
Номер ілюстрації повинен складатися з номера розділу та порядкового номера ілюстрації, між якими ставиться крапка. Наприклад:
«Рис.1.2» (другий рисунок першого розділу). Номер ілюстрації, її назву та пояснювальні підписи розміщують послідовно під ілюстрацією. Якщо в розділі подано одну ілюстрацію, то її нумерують за загальними правилами.
Таблиці нумерують послідовно (за винятком таблиць, поданих у додатках) в межах розділу. Таблицю розміщують після першого згадування про неї в тексті. У правому верхньому куті над відповідним заголовком таблиці розміщують напис «Таблиця» із зазначенням її номера. Номер таблиці повинен складатися з номера розділу та порядкового номера таблиці, між якими ставиться крапка, наприклад:
«Таблиця 1.2» (друга таблиця першого розділу).
При перенесенні частини таблиці на інший аркуш (сторінку) слово «Таблиця» і номер її вказують один раз справа над першою частиною таблиці, над іншими частинами пишуть слова «Продовж. табл.» і вказують номер таблиці, наприклад: «Продовж. табл.1.2».
Формули (якщо їх більше однієї) нумерують у межах розділу. Номер формули складається з номера розділу та порядкового номера формули в розділі, між якими ставлять крапку. Номери формул пишуть біля правого поля аркуша на рівні відповідної формули в круглих дужках, наприклад: (3.1) - перша формула третього розділу.
Приклад побудови таблиці:
Таблиця (номер)
Назва таблиці

Голівка				Заголовок граф	
					
	Підзаголовок граф	
Рядки							

							
							
	Боковик
(заголовки рядків)	Графи (колонки)		

При написанні звіту студент повинен посилатися на джерела, матеріали або окремі результати з яких наводяться в звіті, або на ідеях і висновках яких розробляються проблеми, завдання або окремі питання. Такі посилання дають змогу відшукати документи, перевірити достовірність відомостей про цитування документа, забезпечують необхідну інформацію про нього, допомагають з’ясувати його зміст, мову тексту, обсяг. Посилатися слід на останні видання публікацій. На більш ранні видання можна посилатися лише в тих випадках, коли наявний у них матеріал, не входить до останнього видання.
Коли використовують відомості, матеріали з монографій, оглядових статей, інших джерел з великою кількістю сторінок, тоді в посиланні необхідно точно вказати номери сторінок, ілюстрацій, таблиць, формул з джерела, на яке є посилання в звіті.
Посилання в тексті звіту про практику на джерела слід зазначати порядковим номером за переліком посилань, виділеним двома квадратними дужками, наприклад, «... у працях [1-7]...».
Коли в тексті необхідно зробити посилання на складову частину чи конкретні сторінки відповідного джерела, можна наводити посилання у квадратних дужках, при цьому номер посилання має відповідати його бібліографічному опису за переліком посилань. Приклад:
Цитата в тексті: «Одним із засобів реалізації валютної політики є валютне регулювання – діяльність держави, що спрямована на регламентацію міжнародних розрахунків і порядку здійснення угод із валютними цінностями  [25, с. 293] ». Відповідний опис у переліку посилань:
25. Луцишин З. О. Міжнародні валютно-фінансові відносини / З. О. Луцишин. – Тернопіль : Збруч, 1997. – 450 с.
Список використаних джерел - елемент бібліографічного апарату, котрий містить бібліографічні описи використаних джерел і розміщується після висновків. Список використаних джерел складають в алфавітному порядку відповідно до чинних стандартів з бібліотечної та видавничої справи (ГОСТ 7.1:2006. Бібліографічний запис. Бібліографічний опис. Загальні вимоги та правила складання).
Додатки оформляють як продовження звіту про практику на наступних його сторінках. Кожний додаток повинен починатися з нової сторінки. Додаток повинен мати заголовок, надрукований угорі малими літерами з першої великої симетрично відносно тексту сторінки. Посередині рядка над заголовком малими літерами з першої великої друкується слово «Додаток __» і велика літера, що позначає додаток.
Додатки слід позначати послідовно великими літерами української абетки, за винятком літер Г, Є, І, Ї, Й, О, Ч, Ь, наприклад: додаток А, додаток Б. Один додаток позначається як додаток А.
Текст кожного додатка за необхідності може бути поділений на розділи й підрозділи, які нумерують у межах кожного додатка. У цьому разі перед кожним номером ставлять позначення додатка (літеру) і крапку, наприклад: А.2 - другий розділ додатка А; В.3.1 - перший підрозділ третього розділу додатка В.
Ілюстрації, таблиці та формули, розміщені в додатках, нумерують у межах кожного додатка, наприклад: рис. Д.1.2 - другий рисунок першого розділу додатка Д; формула (А.1) - перша формула додатка А.
Звіт про проходження практики підписується загальним керівником практики від бази практики та завіряється її печаткою. Керівник від бази практики дає на звіт відгук, робить висновок про готовність студента до практичної роботи. 
Керівник практики від кафедри детально перевіряє звіт, дає загальну оцінку виконаної роботи в рецензії та вирішує питання про допуск студента до захисту звіту.
До звіту про практику додаються графік проходження практики, підписаний керівниками практики та студентом, завірений печаткою (див. додаток Б); відгук керівника практики від установи чи організації; щоденник проходження практики; зауваження та побажання керівників практики щодо покращення її проходження в подальшому.

ДОДАТКИ
Додаток А

Приклад оформлення титульного аркуша звіту про виробничу практику

МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ, МОЛОДІ ТА СПОРТУ УКРАЇНИ
ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ НАЦІОНАЛЬНИЙ ЕКОНОМІЧНИЙ УНІВЕРСИТЕТ
УКРАЇНО-НІДЕРЛАНДСЬКИЙ ФАКУЛЬТЕТ ЕКОНОМІКИ ТА МЕНЕДЖМЕНТУ

Кафедра міжнародного менеджменту та маркетингу

ЗВІТ
про виробничу практику

Студента		групи		
	(прізвище, ім’я, по-батькові)		(шифр)	

за період з «___» _____________ 20__ р. по «___» _____________ 20__ р.

Місце проходження виробничої практики		
	(повна назва підприємства, організації, установи)	

Керівники виробничої практики:		
від кафедри міжнародного менеджменту та маркетингу ТНЕУ			
	(науковий ступінь, вчене звання)	
			
(прізвище, ім’я, по-батькові)		(підпис)	
			
від підприємства, організації, установи		
	(посада)	
			
(прізвище, ім’я, по-батькові)		(підпис)	

Тернопіль-2012

Додаток Б

Приклад оформлення календарного графіку проходження виробничої практики

Затверджую

	(посада, повна назва підприємства, організації, установи)

	(підпис, прізвище, ім’я, по-батькові)	
		
	М.П.	

Календарний графік 
проходження виробничої практики

Студента		групи		
	(прізвище, ім’я, по-батькові)		(шифр)	

за період з «___» _____________ 20__ р. по «___» _____________ 20__ р.

Місце проходження виробничої практики		
	(повна назва підприємства, організації, установи)	

№
п/п	Найменування розділів і питань практики, види роботи згідно програми практики	Кількість робочих днів	Термін виконання	Керівник практики від підприємства, організації, установи (по розділах)	
1	2	3	4	5	

Керівник виробничої практики			
(науковий ступінь, вчене звання, прізвище, ім’я, по-батькові)		(підпис)	
Студент			
(прізвище, ім’я, по-батькові)		(підпис)